5 שאלות לשוקלים להתחסן לקוביד-19 | Off-guardian
![](https://static.wixstatic.com/media/f509a7_b5301289034e4f758b69f46a1844a404~mv2.jpg/v1/fill/w_980,h_551,al_c,q_85,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/f509a7_b5301289034e4f758b69f46a1844a404~mv2.jpg)
לרבים מאיתנו יש חברים או בני משפחה שמתכננים לקבל את החיסון. אולי הם באמת מאמינים שהם בסכנה. אולי הם חושבים "עדיף להיות בטוח מאשר להצטער". אולי הם רק רוצים להיות מסוגלים ללכת שוב לפאב.
אם אתם מכירים אנשים שמתכננים להתחסן נגד קוביד-19, תשאלו אותם את חמשת השאלות הללו. וודאו שהם מבינים בדיוק מה הם מבקשים.
1. האם ידעת שמעולם לא הצליחו לייצר חיסון יעיל נגד נגיף הקורונה מכל זן שהוא?
מעולם לא פותח חיסון מוצלח נגד וירוס הקורונה.
מדענים מנסים לפתח חיסון נגד SARS ו- MERS במשך שנים, בלי שום תוצאה. למעשה, חלק מחיסוני ה- SARS שנכשלו גרמו למעשה לרגישות יתר לנגיף ה- SARS. כלומר, עכברים מחוסנים עלולים לחלות במחלה בצורה קשה יותר מאשר עכברים לא מחוסנים.
2. האם ידעת שלוקח בדרך כלל בין 5 ל- 10 שנים לפתח חיסון באופן מלא?
פיתוח חיסון הוא תהליך איטי ומייגע. בדרך כלל, לוקח שנים רבות עד שעוברים את השלבים מפיתוח, לבדיקות ולבסוף קבלת אישור לשימוש ציבורי. החיסונים האחרונים לקוביד-19 פותחו ואושרו לשימוש חירום תוך פחות משנה.
בעוד שהתקשורת ממהרת להציע טון מרגיע ו"מסביר", ומציינת את "ראיית הנולד, העבודה הקשה והמזל" כסיבות שחיסון בקוביד-19 הומצא כל כך מהר "ובלי לעגל פינות", היא מחסירה מידע חיוני.
דוגמא לכך היא, שאף אחד מהחיסונים עדיין לא עבר ניסויים ראויים. רבים מהם דילגו לחלוטין על ניסויים בשלב המוקדם, הניסויים בבני אדם בשלב מאוחר לא נבדקו על ידי עמיתים, לא התפרסמו הנתונים שלהם, הניסויים לא יסתיימו עד שנת 2023 וחלקם ננטשו לאחר "תופעות לוואי קשות".
3. האם ידעתם כי "החיסון" מבוסס על טכנולוגיה חדשה, שמעולם לא אושרה לשימוש בבני אדם לפני כן?
בעוד שחיסונים מסורתיים פועלים על ידי חשיפת הגוף לזן מוחלש של המיקרואורגניזם האחראי לגרימת המחלה, חיסוני קוביד-19 החדשים הם חיסונים מסוג mRNA.
חיסוני mRNA פועלים באופן תיאורטי על ידי הזרקת mRNA נגיפי לגוף, שם הוא משתכפל בתוך התאים שלך ומעודד את גופך לזהות וליצור אנטיגנים ל"חלבוני הספייק" של הנגיף. חיסוני mRNA נחקרו מאז שנות התשעים, אך לפני 2020 מעולם לא אושרו לשימוש.
4. האם ידעת כי לא ניתן לתבוע את יצרניות התרופות במידה והחיסון פגע או הרג מישהו?
עוד באביב 2020 ממשלות רבות ברחבי העולם העניקו ליצרני החיסונים חסינות לאחריות אזרחית, על ידי הפעלת חקיקה קיימת או כתיבת חוקים חדשים.
חוק מוכנות הציבור ומוכנות לשעת חירום (PREP) בארה"ב, מאפשר חסינות עד לשנת 2024 לפחות.
חוק רישוי המוצרים של האיחוד האירופי עושה את אותו הדבר, ויש דיווחים על סעיפי אחריות חסויה בחוזים עליהם חתם האיחוד האירופי עם יצרני החיסונים.
בריטניה הרחיקה לכת והעניקה שיפוי קבוע לממשלה ולעובדים בה בגין כל נזק שנגרם כאשר מטופל עובר טיפול כנגד קוביד-19 או "חשוד בקוביד-19".
5. האם ידעת ש 99.8% מהאנשים שורדים את מחלת קוביד-19?
יחס בין מספר מקרים לתמותה (CFR) במקרה של זיהום מ- Sars-Cov-2 היה סלע מחלוקת במשך חודשים, אך הוא בהחלט נמוך בהרבה מכל המודלים הראשוניים שחזו.
במקור הוא נופח באופן מאסיבי, כאשר ארגון הבריאות העולמי השתמש בנתון של 3.4%.
מחקרים שנערכו לאחר מכן מצאו שהוא נמוך בהרבה, בחלק מהמקרים אפילו נמוך מ- 0.1%. דו"ח שפורסם באוקטובר בעלון המחקר של ארגון הבריאות העולמי עצמו מצא ששיעור הקטלניות (CFR) הוא 0.23% "או אולי נמוך משמעותית".
המשמעות היא, שאפילו על פי ארגון הבריאות העולמי, לפחות 99.77% מהאנשים שנדבקו בנגיף ישרדו.
שאלו את החברים שלכם את השאלות הללו. תנו להם תשובות מפורטות.
זהו "חיסון" מזורז שאינו נבדק, הנעשה באמצעות טכנולוגיה חסרת תקדים, ללא שום אפשרות לתבוע במידה ויגרם לך נזק, לטפל בנגיף ש- 99.8% מהאנשים ישרדו.
השאלה החשובה באמת היא: האם אתה באמת רוצה, או זקוק, לקחת את הסיכון הזה?
הכתבה פורסמה באתר Off-guardian ב- 15.2.2021
תרגום: פנחס רוזנר
עריכה לדפוס: עמית
Comments